КОМПОНЕНТНА СТРУКТУРА ПІЗНАВАЛЬНОЇ АКТИВНОСТІ МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ МУЗИЧНОГО МИСТЕЦТВА - Завіруха, Л. А. (Педагогічні науки: теорія та практика, 2020)
У статті розглянуто актуальну педагогічну проблему, пов’язану з розвитком компонентів структури пізнавальної активності майбутніх вчителів музичного мистецтва. За результатами аналізу структури пізнавальної активності виявлено та охарактеризовано провідні із зазначених компонентів: стимуляційно-мотиваційний, змістовно- операційний, контрольно-рефлексивний та самостійно-творчий. Встановлено, що стимуляційно-мотиваційний компонент є стрижневим у формуванні пізнавальної активності суб’єктів навчання. Він визначається характером навчальної діяльності, сформованістю її структурних елементів та взаємодією в процесі навчання, змістом навчання; характером мотивів навчання, пізнавальними потребами та інтересами, особливостями емоцій, що супроводжують процес навчання. Наступним компонентом пізнавальної активності майбутніх педагогів визначено змістовно-операційний, який полягає у збагаченні навчальної інформації та визначається сформованістю активно-перетворюючого ставлення студентів до власної навчальної діяльності, активізацією усіх пізнавальних процесів та пошуковою активністю. Встановлено, що контрольно-рефлексивний компонент сприяє формуванню адекватної самооцінки у студентів та передбачає контроль за процесом власної навчально-виконавської діяльності, аналіз та корекцію її результатів. Однак важлива роль тут відводиться викладачу, який грамотно та систематично залучає студентів до самоконтролю, самоаналізу та самооцінки. Наступним і найвищим компонентом формування пізнавальної активності студентів визначено самостійно-творчий. Він передбачає уміння студентів самостійно вирішувати навальні-пізнавальні завдання, застосовувати нестандартні підходи до їх розв’язання, самостійно підбирати форми, прийоми і засоби навчання. Зазначимо, що взаємозв’язок наведених компонентів виразно проявляється в навчально-виконавській діяльності та сприяє ефективному формуванню пізнавальної активності майбутніх педагогів. Визначено перспективи подальших наукових досліджень у теоретичному обґрунтуванні педагогічних умов формування пізнавальної активності майбутніх вчителів музичного мистецтва.