НАВЧАЛЬНО-ПРОФЕСІЙНА УСТАНОВКА У СТРУКТУРІ ПРОФЕСІЙНОЇ СВІДОМОСТІ ПСИХОЛОГА-ПРАКТИКА - Шевченко, Н. Ф.; Френкель, Н. С. (Журнал сучасної психології, 2023)
У статті представлено результати емпіричного дослідження особливостей навчально-професійної установки у структурі професійної свідомості психолога-практика. Представлено визначення навчально-професійної установки як системного мотиваційно-смислового утворення, що виявляється в готовності особистості сприймати, оцінювати і професійно інтерпретувати умови навчальної діяльності та діяти в них відповідним чином. Подано структурну організацію навчально-професійної установки, яка містить 4 складники: когнітивно-професійний (плани майбутньої професійної діяльності); емоційний (оцінка підготовки до професійної діяльності); суб’єктний (рівень суб’єктної включеності до навчально-професійної діяльності); когнітивно-особистісний (уявлення студентів про професійно значущі особистісні якості). Як компонент професійної свідомості, структура якої представлена значеннями, смислами та чуттєвою тканиною, навчально-професійна установка проявляється в особистісному смислі. Будучи видом смислової установки, вона актуалізується мотивом професійної діяльності і являє собою форму вираження особистісного смислу у вигляді налаштованості, готовності до професійної діяльності загалом. Результати емпіричного дослідження дозволили встановити, що велика частка студентів досліджуваних спеціальностей має досить виражену професійну спрямованість семантики, що свідчить про прийняття власної професії та достатній рівень розвитку професійної свідомості. В когнітивно-професійному складнику навчально-професійної установки зафіксовано відмінності у структурі професійного цілепокладання. В емоційному складнику виявлені зміни уявлення про професію як позитивного, так і негативного характеру. У суб’єктивному складнику встановлені відмінності стосуються праці над собою, самовдосконалення, розширення світогляду. В когнітивно-особистісному складнику зафіксовані відмінності щодо важливості соціально-психологічних якостей та спеціальних професійно важливих якостей. Проведено математико-статистичний аналіз даних, який дозволив підтвердити припущення про те, що навчально-професійна установка, як компонент структури професійної свідомості, має відмінності у ступені прояву її складників у майбутніх психологів-практиків порівняно зі студентами інших спеціальностей.