ІСТОРІЇ УСПІХУ ПІДЛІТКІВ В УМОВАХ КРИЗИ ВОЄННИХ РОКІВ - Бергхауер-Олас, Е. Л.; Ланці, В. Г. (Журнал сучасної психології, 2024)
Криза – з погляду психології – критичний стан, ситуація, переживаючи яку індивід відчуває емоційну лабільність і змушений знаходити шляхи приборкання життєвих обставин, що ставлять під загрозу його душевну рівновагу. Потрапляючи в таку ситуацію, людина за допомогою звичних для неї засобів не здатна ані знайти вихід з неї, ані запобігти подальшому розвитку подій, які можуть мати негативні наслідки в майбутньому [5]. В арсеналі українців існують різні стратегії подолання таких ситуацій, вони допомагають їм впоратися з психологічними проявами фізичних станів, зумовлених військовим конфліктом. У науковій літературі виділяють два типи стратегії подолання стресових ситуацій: проблемноорієнтоване й емоційно-орієнтоване [7; 14; 13]. Проблемно-орієнтоване подолання (наприклад, активна форма копінг-поведінки, планування, позитивний рефреймінг, інші види психологічної підтримки) допомагає людині знайти вихід із проблемної ситуації, у якій вона опинилася внаслідок тих чи інших подій. У кризових ситуаціях під впливом стресових чинників, а іноді і під час пошуку нових форм безпеки зростає потреба у прив’язаності [19]. У такі моменти наочно простежується поява моделі прив’язаності в житті індивіда, що призводить до запуску того чи іншого поведінкового механізму. Хоча кризова ситуація має згубний вплив на людські відносини, прояви стресу можна зменшити, чи то отримавши підтримку від близьких людей, таких як батьки, вчителі, чи то перебуваючи в довірливих стосунках з оточуючими, тобто зберігши потребу у прив’язаності, яка супроводжує людину впродовж життя [21]. У дослідженні, яке базується на засадах використання кваліметричного підходу, основна увага приділяється аналізу життєвих історій дітей підліткового віку, пов’язаних із війною. У дослідженні взяли участь підлітки, які проживають на території Закарпаття (Україна). Участь в опитуванні була добровільною, тож, зрештою, в анкетуванні взяли участь 84 респонденти, серед яких 26 хлопців і 58 дівчат підліткового віку. Мета нашого дослідження – з’ясувати, як молодь Закарпаття угорського походження сприймає події, пов’язані з війною, та які стратегії подолання кризи застосовують молоді для подолання її наслідків.