РЕФЛЕКСІЯ В ОРГАНІЗАЦІЇ МИСЛЕННЄВО-ПОШУКОВОГО ПРОЦЕСУ УХВАЛЕННЯ РІШЕНЬ У ПРОБЛЕМНО-НАВЧАЛЬНІЙ СИТУАЦІЇ - Бугерко, Я. М. (Журнал сучасної психології, 2025)
Статтю присвячено аналізу ролі рефлексії у процесах ухвалення рішень особистістю у складних, суперечливих ситуаціях, зокрема в контексті проблемно-навчальних завдань. Рефлексія трактується як фундаментальна здатність особистості усвідомлено ставитися до власних переживань, мислення, психодуховних станів, умов і способів здійснення життєдіяльності. Вона виникає через конфлікт між досвідом особистості та реальними умовами середовища, стимулюючи критичне осмислення дій і блокуючи неефективні форми активності. Виокремлено чотири компоненти рефлексії: рефлексивна спроможність (спрямованість свідомості на самопізнання), рефлексивна установка (готовність до аналізу своєї діяльності), рефлексивна активність (подолання неузгодженостей) та рефлексивна здатність (виявлення проблемності реальності).Рефлексія та ухвалення рішень розглядаються як взаємодоповнюючі, але функціонально протилежні процеси: ухвалення рішення – це процес, який передбачає безпосередній «вихід» на організацію та реалізацію поведінки, діяльності (дієво- і діяльнісно-зорієнтований процес), рефлексія ж сутнісно передбачає «призупинення», паузу в поведінковому та діяльнісному континуумі (активна, але не дієва). Водночас процес ухвалення рішень об’єктивно передбачає актуалізацію рефлексивних процесів та значною мірою містить їх.Особливу увагу приділено юнацькому віку як сенситивному періоду для розвитку рефлексивних якостей особистості, набуттю вмінь рефлексивного контролю. Останній на відміну від традиційного спрямований не на результат, а на спосіб його досягнення. Виділено чотири етапи рефлексивного контролю як механізму вирішення проблемних завдань у навчанні, що сприяє переходу до рефлексивної регуляції пошукової активності особистості та розвиває вміння ухвалювати персональні рішення. Сам процес ухвалення рішень у навчальній проблемній ситуації складається з чотирьох етапів рефлексивного мислення, починаючи з предметно-операційного поступу думки у процесі пошуку розв’язку проблемної ситуації через рефлексивно-предметне перетворення навчальної проблемної ситуації, активізацію потреби в осмисленні й переосмисленні навчально-пізнавальних завдань до активної самоперебудови суб’єкта, пов’язаної з виходом у рефлексивну позицію та прийняттям ним рішення на особистісному рівні.