ВПЛИВ РУХОВОГО РЕЖИМУ НА ФУНКЦІОНАЛЬНИЙ СТАН ВЕТЕРАНІВ СПОРТУ - Михалюк, Є.Л. (Фізичне виховання та спорт, 2017)
Обстежено 24 жінки, з них 12 (I група), що займалися в молоді роки бігом на дистанції від 100 до 400 м і продовжують в даний час активні заняття фізичними вправами. Групу порівняння склали 12 жінок (II група), які після завершення спортивної кар’єри ведуть малорухливий спосіб життя. Контрольну групу для ветеранів спорту склали 12 жінок, які не займалися і не займаються ніяким видом спорту. У I групі перебувало 2 МСМК, 4 МС, 3 КМС і 3 спортсменки I розряду, в II-ій, відповідно 1, 5, 3, 3 спортсменки. У ветеранів спорту 1 групи в порівнянні з II виявлено деяке збільшення парасимпатичних впливів АНС, тенденція до переважання гіпокінетичного ТК, відсутність осіб з гіперкінетичним ТК, більше число з "вище середньої" і "нижче середньої" оцінкою ІФС, відсутність відмінностей величини ІМТ в період занять спортом і в даний час. У ветеранів спорту II групи помітно збільшення симпатичної ланки АНС, частіше зустрічається еукінетичний ТК, 91,7% з "низькою" оцінкою функціонального стану, достовірно більша величина ІМТ в даний час в порівнянні з періодом активних занять спортом. У осіб контрольної групи відзначається достовірне превалювання симпатичної ланки АНС, рідше зустрічається гіпокінетичний ТК (р=0,007), менша фізична працездатність і ІФС; порівняння з ветеранами спорту II групи показало відсутність достовірних відмінностей по всіх досліджуваних показників. Функціональний стан ветеранів спорту, які продовжують заняття фізичними вправами після завершення спортивної кар’єри, порівняно з тими, що перервали і не займалися фізичними вправами, вищий, це дозволяє стверджувати про доцільність продовження строго індивідуальних занять фізичними вправами після активних занять спортом.