ШЛЯХИ ЗАСТОСУВАННЯ РЕТРОСПЕКТИВНОГО ОПИТУВАННЯ В КОНТРОЛІ Й НАВЧАННІ ПЕРЕКЛАДУ МАЙБУТНІХ ФІЛОЛОГІВ - Король, Т. Г. (Педагогічні науки: теорія та практика, 2020)
Статтю присвячено проблемі реалізації самоконтролю в навчанні перекладу майбутніх філологів із застосуванням мультифункціонального альтернативного засобу контролю – ретроспективного опитувальника. Актуальність вивчення особливостей організації самоконтролю, насамперед, зумовлена запровадженням студентоцентрованого навчання, потребою у формуванні рефлексивних і регуляторних метакогнітивних навичок і вмінь студентів, необхідних для забезпечення ефективної навчальної й майбутньої професійної діяльності. Його ефективна реалізація має спиратися на спеціально розроблені засоби, що, з одного боку, дадуть змогу чітко структурувати й узгодити навчальну, перекладацьку й рефлексивну діяльність студентів, а з другого – усвідомити й адекватно застосовувати критерії оцінки якості перебігу процесу перекладу та його продукту, процесу навчання та його результатів. У цьому контексті видається перспективною розробка й використання ретроспективного опитувальника, що завдяки ретельно розробленій багатоплановій структурі й регулярному застосуванню дає змогу впорядкувати процес здійснення самоконтролю й опанування відповідними навичками й уміннями майбутніми філологами. Крім того, його систематичне заповнення студентами після виконання кожного самостійного перекладацького завдання дає змогу запобігти академічній недоброчесності; з’ясувати ставлення студентів до тексту оригіналу й перекладу, забезпечуючи в такий спосіб інтенсивний зворотній зв’язок із викладачем, спонукати їх до самоспостереження, самоусвідомлення й самооцінки ефективності власної перекладацької діяльності, а також до детальнішого вивчення й інтерпретації тексту оригіналу та свідомого редагування й коригування тексту перекладу, визначити перелік актуальних перекладацьких проблем, представлених у конкретному тексті оригіналу для кожного окремого студента, оцінити дієвість застосованих ним когнітивних стратегій для їх розв’язання, узагальнити отримані у такий спосіб дані для визначення рівня складності пропонованого перекладацького завдання й укладення системи оцінювання результатів його виконання, створити умови для рефлексивного обговорення перекладацького завдання у парах та групах, відстежувати й аналізувати прогрес у навчанні перекладу кожного окремого студента й групи загалом шляхом систематизації отриманої в такий спосіб інформації.