РОЗВИТОК КРИТИЧНОГО МИСЛЕННЯ В СТУДЕНТІВ ПЕДАГОГІЧНИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ НА ЗАНЯТТЯХ ІЗ РИТОРИКИ - Корчова, О. М. (Педагогічні науки: теорія та практика, 2020)
У статті акцентовано на освітньому потенціалі риторики для розвитку критичного мислення студентів педагогічних закладів освіти. Узагальнено характеристики критичного мислення здобувачів вищої освіти (самостійність, аргументованість, комунікативність, рефлексивність), спроєктовано їх на навчальний зміст риторики. Наголошено на діалогізмі як дидактичному принципі, що сприяє активізації комунікативної діяльності студентів для розвитку їхнього критичного мислення на лекційних заняттях із риторики; на елементах технології розвитку критичного мислення з опертям на педагогічну рефлексію під час проведення практичних занять та виконання самостійної роботи з риторики, що забезпечується проблематизацією змісту навчання, створенням і розв’язанням проблемних ситуацій, виконанням завдань творчо-пошукового й стратегічного спрямування, що передбачають групову й колективну роботу. Відповідно до сутнісних характеристик процесу розвитку критичного мислення виокремлено дидактичні умови впровадження в освітній процес вищої школи завдань із риторики: ступеневість; формування індивідуального стилю оволодіння навчальним матеріалом; продуктивне колективне обговорення з аргументами мовця та слухачів варіантів розв’язання проблемних ситуацій; систематичність; атмосфера доброзичливості й психологічного комфорту. Обґрунтовано, що вивчення риторики з дотриманням дидактичних умов спонукають майбутніх учителів аналізувати будь-яку інформацію, критично осмислювати її; дають змогу усвідомити продуктивність колективного обговорення проблеми; формують здатність бути активним учасником дискусії, аргументовано доводити власну точку зору, аналізувати ідеї інших, ухвалювати рішення, результативно здійснювати рефлексію. З’ясовано, що наслідком освітнього процесу з риторики в контексті розвитку критичного мислення є активність студентів, удосконалення їхніх комунікативних якостей, формування інформаційної культури, самостійності, цілісного уявлення про навчальний матеріал, мотивації до активної навчально-пізнавальної діяльності.