ПОШУК ВЛАСНОЇ ІДЕНТИЧНОСТІ В АВТОБІОГРАФІЧНІЙ РОМАНІСТИЦІ АМЕЛІ НОТОМБ - Черкашина, Т. Ю. (Мова. Література. Фольклор, 2020)
У статті досліджується питання прояву самоідентифікації в автобіогра- фічних творах сучасної франкомовної бельгійської письменниці Амелі Нотомб. Аналізуються шість автобіографічних романів письменниці – «Метафізика труб» (“Métaphysique des tubes”), «Біографія голоду» (“Biographie de la faim”), «Любовний саботаж» (“Le Sabotage amoureux”), «Подив і тремтіння» (“Stupeur et tremblements”), «Токійська наречена» (“Ni Eve, ni Adam”), «Щаслива ностальгія» (“La nostalgie heureuse”). Ці романи складають єдиний автобіографічний гіпертекст, у якому є спільні сюжетні лінії, система персонажів, хронотопи, автобіографеми, що під- даються верифікації. Головною героїнею автобіографічного гіпертексту є дівчина на ім’я Амелі, за низкою характеристик вона є максимально наближеною до авторки аналізованих автобіографічних творів – Амелі Нотомб. Автобіографічний гіпертекст поетапно розкриває життя голов- ної героїні від народження до сорокарічного віку героїні. Звернено увагу на проблеми національної, мовної, соціальної, ґендерної самоідентифі- кації головної героїні автобіографічного гіпертексту від перших років її життя й далі протягом її життя. Від часу народження головна героїня автобіографічного гіпертексту, донька бельгійського дипломата, жила за межами Батьківщини, передусім в азійських країнах. З дитинства вона знаходилася в інонаціональному середовищі, мала відмінну від інших національність, мову, культурні традиції. Вона народилася в бельгійській франкомовній родині, проте мала японську няню, яка розмовляла з нею виключно японською мовою, ходила в японський дитячий садочок, де розмовляли виключно японською мовою. Відтак вона усвідомлювала себе японкою, розмовляла сумішшю французької та японської мов. Япон- ське середовище її не приймало, бо вона не була японкою за походжен- ням. Через це вона мала численні внутрішні психологічні проблеми. Кра- їна її народження – Бельгія – була їй невідома, уперше вона потрапила на Батьківщину у віці сімнадцяти років, коли вступила на навчання до бель- гійського університету. З часом вона намагалася поєднати в собі японське та бельгійське начала, проте ці спроби були невдалими.